¶î niams, galima manyti, kad jaunesniųjų klasių gabių mokinių ugdymo rezultatai žinomi ir fiksuojami tik klases ir mokyklos (atskirais atvejais savivaldybės) lygmeniu. be to, olimpiadų rezultatai - tai tik pasiekimai, o kas daroma klasėje, mokykloje, kad tie pasiekimai būtų tokie, ir ar tie pasiekimai — tai mokytojo ir mokinio darbo rezultatas ar tik mokinio potencialo {vertinimas, informacijos taip pat neturime arba turime labai nedaug (žr. Narkevičienė, 1997,1998, 2003, Narkevičienė, Janilionis, Almonaitienė, 2002).
Mokytojų rengimas. Nė vienas Lietuvos universitetas, rengiantis mokytojus, nesiūlo pirmos ar antros pakopos studijų programos, kurios paskirtis bū‡86 tų aiškiai orientuota į gabių vaikų ugdymo specialisto parengimą. Peržiūrėjus mokytojų rengimo programas Vilniaus pedagoginiame, Šiaulių, Kauno technologijos bei Vytauto Didžiojo universitetuose, rasti tik du, be to, tik pasirenkamieji gabių vaikų problemoms skirti moduliai. Tai Vilniaus pedagoginiame universitete neakivaizdininkams siūlomas modulis „Gabiųjų atpažinimas ir ugdymo galimybės" bei Šiaulių pedagoginiame universitete siūlomas modulis „Gabių vaikų psichologija".
Lietuvos mokytojams, tyrimų duomenimis (Narkevičienė, Janilionis, Almonaitienė, 2002), darbui su gabiais vaikais trūksta ir tinkamo pasiRengimo aukštojoje mokykloje, ir kirų dalykų<6  (žr. 4.2.3 lentelę).

4.2.3 lentelė
Lentelėje teiginiai pateikti eilės tvarka pagal trūkumo įvertinimo vidurkį. Matome, jog labiausiai, mokytojų nuomone, trūksta užmokesčio už papildomą darbą, materialinio paskatinimo gabiems vaikams ir bendros gabių vaikų ugdymo politikos visos šalies mastu. Su pirmu teiginiu visiškai sutiko 59%, sutiko 30% (t.y. iš viso taip teigė 89%) mokytojų, dar 7% renkasi neutralią poziciją. 88% mokytojų mano, jog trūksta materialinio paskatinimo patiems gabiems mokiniams. 87% respondentų mano, kad trūksta bendros itin gabių vaikų ugdymo politikos Šalies mastu; 84% - aprūpinimo mokymo metodine medžiaga; 86% - kvalifikacijos kėlimo kursčia trūras; 74% - bendradarbiavimo su patyrusiais šioje srityje kolegomis (neutralus vertinimas - 14%). Tinkamo pasirengimo aukštojoje mokykloje pasigedo 60% apklaustųjų mokytojų, tik penktadalis (21%) jų sutiko, jog aukštoji mokykla parengė jį/ją šiam darbui. Malonu pastebėti, jog 56% mokytojų darbui su itin gabiais vaikais yra skatinami ir palaikomi mokyklos administracijos (neutralumą vertinant teiginį rinkosi 18%). Nemažai mokytojų turi galimybių naudotis kompiuteriu ir internetu (49% nejaučia trūkumo, 16% lieka neutralūs, 35% trūksta tokios galimybes). 46% mokytojų jaučia tėvų palaikymę5537, 31% tokio palaikymo pasigenda.
60469231731687303715884105727129.96	
!h0 8547758243709551617tokios problemos: